Lygių galimybių kontrolieriaus tarnybos duomenimis, praėjusiais metais tarnyba daugiausiai fiksavo skundų dėl lyties (52), amžiaus ir socialinės padėties (po 50), negalios (49) ir rasės, tautybės bei kalbos (29). Šie skaičiai – oficialūs skundai, dar daugiau žmonių patiriantys diskriminaciją, apie ją nutyli.
Lietuvos startuolius vienijančios asociacijos „Fintech Hub LT“ vadovė Greta Ranonytė pažymi, kad visus asociacijos narius vienija siekis kurti novatorišką, tolerantišką ir atvirą „fintech“ ekosistemą šalyje.
„Tiek sau, tiek mūsų nariams keliame aukštus etikos standartus. Mūsų „fintech“ įmonės reprezentuoja Lietuvą visame pasaulyje, todėl svarbu būti atviriems, kurti tokį sektorių, kuriame ne tik gera dirbti, bet ir skatinama galimybė atsiskleisti. Kasmet vis daugiau jaunų žmonių renkasi technologijų studijų kryptį ne vien dėl karjeros galimybių, bet ir mūsų požiūrio į darbuotoją. Asociacijos narės ne tik kaupia, bet ir dalijasi gerosiomis praktikomis. Visa tai padeda kurti aukštą lygybės ir tolerancijos standartą“, – sako G. Ranonytė.
Įvairovė atveria galimybes
Neretai netinkamo elgesio arba pažiūrų apraiškos yra darbo aplinkoje, todėl nenuostabu, kad verslai tam kreipia vis daugiau dėmesio. Lietuvos „fintech“ įmonės tampa vienu iš tolerantiškiausių sektorių. Didžiąją dalį „fintech“ įmonių sudaro startuoliai, bendradarbiaujantys su užsienio rinkomis, todėl šie Lietuvoje gali vadovautis geriausiomis įvairių šalių patirtimis.
„TransferGo“ žmonių ir kultūros departamento vadovė Sarah Fern sako, kad įvairialypė darbuotojų komanda lemia kur kas platesnį mąstymą apie produktus. Įvairiapusė komanda gali sukurti integruotą produktą, o darbuotojų įvairovė taip pat padeda greičiau, efektyviau ir tvariau plėstis.
„Šiuo metu mūsų įmonėje yra beveik 30 tautybių kolegų ir kalbame bent 10 kalbų. Turime biurus Lietuvoje, Lenkijoje, Jungtinėje Karalystėje. Dirbdami daugiakultūrėje aplinkoje visada siekiame to paties tikslo. Mes tikime, kad kiekvienam žmogui norime sukurti pasaulinio lygio patirtį ir kultūrą, aplinką, kurioje kiekvienas gali dirbti geriausią darbą savo gyvenime ir jaučia mūsų įmonės palaikymą. Tikime, kad mūsų įmonė gali padėti tapti geresnėmis savęs versijomis net ir už darbo ribų“, – įvairovės galią įvardija S. Fern.
Jai antrina ir „NEO Finance“ administracijos vadovas Evaldas Remeikis, pažymėdamas, kad sėkminga yra ta įmonė, kurioje dirba skirtingas patirtis, nuomones ir požiūrius turintys darbuotojai. Tokios įmonės išsiskiria daug kūrybiškesnių ir inovatyvių sprendimų priėmimu, o tai atkreipia ne tik lietuvių, bet ir užsienio investuotojų dėmesį.
„Įvairi komanda leidžia geriau suprasti ir patenkinti klientų poreikius, ypač, jei šie klientai, kuriems teikiamos paslaugos, veikia kitose šalyse, nei pati įmonė. Kai yra skatinama įvairovė, matomas aukštesnis iniciatyvumas ir sudaromos sąlygos saviraiškai, – žmonės jaučiasi saugūs reikšti savo mintis ir įgyvendinti idėjas. Jie tiesiog darbe jaučiasi jaukiai, o tai lemia norą tobulėti ir skleisti pozityvias emocijas į aplinką“, – pabrėžia E. Remeikis.
Taiko 4 principus
Kone visi „fintech“ atstovai sutinka, kad apie įvairovę turi būti ne tik kalbama. Įvairovė turi atsispindėti konkrečiuose įmonės veiksmuose. Pasak „Walletto“ žmonių ir kultūros departamento vadovės Marinos Popovos, auganti įmonė turi nepamiršti investuoti į darbuotojų suvokimą, kur link įmonė eina, kokie veiksmai atliekami.
„Iššūkių turime ne tik skatinant įvairovę bendrovėje. Vienu metu įvyko staigesnis augimas, todėl pastebime, kad kartais darbuotojai vieni kitų nepažįsta, nežino kas už ką atsakingas ir į ką kokiu klausimu kreiptis“, – poreikį komunikuoti su darbuotojais pažymi M. Popova.
„Walletto“ vadovaujasi keturiais pagrindiniais principais: atsakomybė, atitiktis, lygybė ir komandinis darbas. Tai taikoma ne tik darbinėms atsakomybėms, bet ir tarpusavio bendravimui, vertybėms, pažiūroms. Tokie aiškūs principai padeda kurti bendruomenę, kuri žiūri į žmogaus talentą, o ne rasę, tautybę, seksualinę orientaciją ar lytį. Ir nors technologijų sritis nuo seno klaidingai siejama su vyrų lyderyste, „fintech“ sektorius laužo įsisenėjusias nuostatas.
„Šiuo metu įmonėje moterų dirba šiek tiek daugiau nei vyrų. Moterų yra apie 60 proc., o vyrų apie 40 proc., tačiau įmonė nuolat auga, todėl šis rodiklis dar tikrai gali keistis į vieną ar į kitą pusę“, – sako „Walletto“ atstovė.
Panašius rodiklius fiksuoja ir „TransferGo“ (apie 50 proc. moterų iš kurių pusė užima aukštesniąsias pareigas) ir „NEO finance“ (apie 56 proc. moterų ir 44 proc. vyrų.).
Atlyginimus peržvelgia periodiškai
Tačiau, pasak pašnekovų, balansas svarbus ne tik pastaruoju aspektu, bet ir atlygio politikoje. Vienos iš „fintech“ lyderių Lietuvoje nuolat stebi sektoriaus tendencijas ir ieško būdų pasiūlyti konkurencingiausias darbo sąlygas. Įmonės periodiškai atlieka atlyginimų peržiūras kiekviename departamente pagal pareigas ir atliekamas užduotis.
„Statistika rodo, kad „fintech“ sektoriaus atlyginimų vidurkis lenkia šalies vidurkį, o tai nuteikia optimistiškai. Tarptautinis mūsų įmonių pripažinimas ir nuosekli plėtra leidžia auginti šį rodiklį. Skaičiuojama, kad šiame sektoriuje vyrų vidutinis atlyginimas apie 20 proc. didesnis nei moterų. Nors šis skirtumas vienas mažesnių šalyje, tačiau dedame pastangas sulyginti šiuos rodiklius. Manome, kad tai su laiku padės pasiekti didesnis moterų įsitraukimas į „fintech“ sektorių“, – sako „Fintech Hub LT“ vadovė G.Ranonytė.
„Fintech“ sektoriaus įmonės veikia naujuose moderniuose biuruose. Tai pasižymi ne tik patogumu, bet ir patenkina negalią turinčių žmonių poreikius. Reguliuojamo aukščio stalai, liftai, multifunkcinės erdvės – visa tai paverčia darbo vietas patogiomis visiems. Juolab, kad didelė dalis „fintech“ darbo pozicijų pasižymi mišraus darbo galimybe, tad kai kurias darbo funkcijas galima atlikti ir nejudant iš taško A į tašką B.