2023 m. 35 proc. Lietuvos gyventojų naudojosi kvalifikuotu elektroniniu parašu, tačiau dar didelė gyventojų dalis turimomis pasirašymo kvalifikuotu elektroniniu parašu priemonėmis nesinaudoja, rodo Ryšių reguliavimo tarnybos (RRT) užsakymu atlikta apklausa.
MEGA „Aliexpress“ išpardavimai – stulbinančios nuolaidos iki rugsėjo 4 dienos, peržiūrėkite karščiausius pasiūlymus
Iš kitos pusės, pernai metų pabaigoje mūsų šalyje galiojo per 3 mln. kvalifikuotų elektroninio parašo sertifikatų – tai reiškia, kad esant poreikiui gyventojai galėtų pradėti pasirašyti elektroniniu būdu.
„Suprantame, kad gyventojus paskatinti naudotis el. parašu, pirmiausia, paskatintų informacija apie tokią galimybę. Kitas svarbus dalykas – pasitikėjimas šiomis paslaugomis. Dėl to didelį dėmesį skiriame patikimumo užtikrinimo paslaugų teikėjų priežiūrai, kad vartotojai gautų saugias ir patikimas paslaugas“, - aiškina Irma Kazlienė, RRT Skaitmeninių paslaugų reguliavimo grupės vadovė.
RRT pernai pradėjo vykdyti projektą „Nė vienas nėra pamirštas“ – ekspertai keliauja po visą Lietuvą su specialiomis edukacinėmis dirbtuvėmis, skirtomis senjorų skaitmeninei įtraukčiai didinti. Būtent senjorai, kaip rodo statistiniai duomenys, yra ta visuomenės grupė, kurios skaitmeniniai įgūdžiai yra vieni prasčiausių.
„Labai svarbu dirbti su vartotojais, juos edukuojant apie naudojimosi skaitmeninėmis paslaugomis privalumus. Visgi rinkoje matome ryškų viešojo sektoriaus institucijų aktyvaus bendradarbiavimo ir holistinio požiūrio poreikį. Raginame viešąsias paslaugas teikiančias institucijas sparčiau skaitmenizuoti teikiamas paslaugas ir gerinti jų patrauklumą, nes pagal apklausos rezultatus, to pageidautų 48 proc. gyventojų, kurie jau naudojasi kvalifikuotu elektroniniu parašu“, – dėsto RRT ekspertė.
Trūksta ir panaudojimo galimybių, ir žinių
Jos teigimu, apklausa atskleidė ir vieną dabartinės sistemos trūkumą – 53 proc. iš visų, nesinaudojusių kvalifikuotu elektroniniu parašu Lietuvos gyventojų, nurodė, kad neturi kur panaudoti kvalifikuotą elektroninį parašą. Taigi, viešąsias paslaugas teikiančios institucijos turėtų plėsti jų teikiamų jau skaitmenizuotų paslaugų gavimo elektroniniu būdu galimybes ir jas aktyviau viešinti.
„Šį pavasarį įsigalioja europinis reguliavimas (eIDAS2), įtvirtinantis naujas patikimumo užtikrinimo paslaugas ir Europinės skaitmenininės dėklės koncepciją, todėl mūsų institucija, rinkos dalyviai bei Europos Komisija kartu su kitomis institucijomis turi būti pasirengę bendradarbiauti siekiant vartotojams užtikrinti su elektroniniu parašu ir elektronine atpažintimi susijusių ateities įrankių patikimumą“, – sako I. Kazlienė.
Lietuva – regiono lyderė
2023 m. pabaigoje šeši Lietuvos patikimumo užtikrinimo paslaugų teikėjai teikė 7 tipų kvalifikuotas patikimumo užtikrinimo paslaugas: kvalifikuotų elektroninio parašo bei elektroninio spaudo sertifikatų sudarymo paslaugas, kvalifikuotų elektroninio parašo ir elektroninio spaudo kvalifikuotas galiojimo patvirtinimo paslaugas, kvalifikuotų elektroninio parašo ir elektroninio spaudo kvalifikuotas ilgalaikės apsaugos ir kvalifikuotų elektroninių laiko žymų kūrimo paslaugas. Tai – didžiausia vienoje šalyje teikiamų paslaugų pasiūla visame Šiaurės Europos ir Baltijos šalių regione.