Nacionalinio kibernetinio saugumo centro prie Krašto apsaugos ministerijos (toliau – NKSC) sukurtas ir jau metus veikiantis nemokamas apsaugos įrankis „DNS užkarda“ per dieną vidutiniškai apsaugo virš 2 tūkst. gyventojų, kurie neatpažįsta sukčių atsiųstos žinutės ir bando prisijungti prie pinigų ar jautrių duomenų išviliojimui skirtų svetainių.
MEGA „Aliexpress“ išpardavimai – stulbinančios nuolaidos iki rugsėjo 4 dienos, peržiūrėkite karščiausius pasiūlymus
„Mūsų įrankis blokuoja visas NKSC žinomas žalingas interneto svetaines ir taip gyventojai, net ir paspaudę ant sukčių atsiųstos nuorodos, nepatiria nei finansinės, nei asmens duomenų praradimo žalos“, – sako NKSC direktorius Liudas Ališauskas.
Jo teigimu, nuo šių metų vasaros apsaugos mastas ypač padidėjo, nes NKSC sukurtos „DNS užkardos“ duomenis pradėjo naudoti visi pagrindiniai Lietuvos interneto ir mobiliojo ryšio paslaugų tiekėjai.
Ryšių reguliavimo tarnybos (RRT) duomenimis, šiuo metu „DNS Užkardos“ apsauga yra taikoma beveik 4 milijonams mobiliojo ir 775 tūkst. fiksuoto interneto ryšio paslaugų naudotojų.
„Mūsų pozicija yra aiški – nulinė tolerancija saugumo incidentams. Šiemet priėmėme kelis svarbius sprendimus, spręsdami Lietuvoje įsisenėjusią telefoninio sukčiavimo problemą. Vienas iš sprendimų – įpareigojome operatorius blokuoti prieigą prie žalingų interneto resursų. Toks institucijų ir verslo bendradarbiavimas jau parodė pirmuosius rezultatus – kasdien nuo sukčių apsaugome tūkstančius vartotojų“, - sako RRT tarybos pirmininko pavaduotojas Darius Kuliešius.
NKSC įrankio „DNS užkarda“ blokuojamų svetainių sąrašas kasdien yra papildomas. Šiuo metu į jį yra įtraukta apie 1600 domenų, kuriuos sudaro:
- svetainės ir (ar) interneto ištekliai, kurie yra naudojami sukčiavimui ir kitiems neteisėtiems būdams surinkti informaciją (angl. smishing, phishing, spear phishing, fraud, pan.);
- užvaldytos svetainės ir jų ištekliai;
- svetainės ir (ar) ištekliai, platinantys kenkimo kodą ir (ar) naudojami siekiant kontroliuoti kitas kibernetines atakas;
- teismo sprendimu blokuojamos svetainės. Už jų blokavimą yra atsakingos 7 kompetentingos institucijos: Lietuvos Policija, Lošimų priežiūros tarnyba, Lietuvos bankas, Lietuvos radijo ir televizijos komisija, Žurnalistų etikos inspektoriaus tarnyba, Valstybinė vartotojų teisių apsaugos tarnyba bei Narkotikų, tabako ir alkoholio kontrolės departamentas.
Rugsėjo mėnesį NKSC ir Lietuvos Internetinės žiniasklaidos asociacija pasirašė bendradarbiavimo susitarimą ir nuo šiol į blokuojamų domenų sąrašą yra įtraukiami ir Lietuvos naujienų portalų klonai, kurie yra sukurti gyventojų klaidinimui ir internetiniam sukčiavimui.
Siekdami išvilioti iš gyventojų pinigus ar asmeninius duomenis, sukčiai vienu metu išsiunčia didžiulį kiekį žinučių, todėl „DNS užkardos“ efektyvumas priklauso nuo to, kaip greitai informacija apie sukčiavimui sukurtą interneto svetainę pasiekia NKSC ir jos adresas yra įtraukiamas į blokuojamų domenų sąrašą.
„Raginame visus gyventojus, kurie gavo įtartiną žinutę, el. laišką ar pastebėjo sukčiavimui sukurtą interneto svetainę, apie tai nedelsiant pranešti NKSC užpildant el. pranešimo formą svetainėje https://www.nksc.lt/pranesti.html arba el. paštu cert@nksc.lt, nes taip bus apsaugoti ir kiti Lietuvos interneto paslaugų naudotojai”, – sako L. Ališauskas.
Nuo internetinių sukčių apsaugantį įrankį NKSC nuolatos tobulina ir šiuo metu diegia automatinį informacijos apsikeitimo kanalą su privalomus nurodymus blokuoti duodančiomis institucijomis, kad jiems priėmus sprendimą dėl domeno blokavimo, jis per kelias minutes atsidurtų „DNS užkardoje“. Planuojama, kad šis techninis sprendimas pradės veikti 2024 m. pavasarį.