Internetinė prekyba Lietuvoje išlaiko ryškaus augimo tendencijas, rodo „Swedbank“ duomenys. Šalies gyventojų išlaidos interneto pirkiniams per 2023 m., palyginti su ankstesniais metais, išaugo beveik 27 proc. ir siekė daugiau nei 2,7 mlrd. eurų.
MEGA „Aliexpress“ išpardavimai – stulbinančios nuolaidos iki rugsėjo 4 dienos, peržiūrėkite karščiausius pasiūlymus
„Didėjo ne tik gyventojų internetu išleistos sumos, kurioms įtakos iš dalies turėjo infliacija. Net 17,5 proc. išaugo ir apsipirkimų skaičius. Tai paneigia neretai girdimą nuomonę, kad po „pandeminio sprogimo“ laukia internetinės prekybos stagnacija. Apsipirkimas internetu gyventojams tampa įprasta kasdiene praktika“, – sako „Swedbank“ Lėšų valdymo pardavimų palaikymo departamento direktorius Deimantas Trumpickas.
Latvijoje internetinės prekybos augimo tempas 2023 m. buvo panašus, kaip ir Lietuvoje. Šalies gyventojų išlaidos internetiniams pirkiniams palyginamuoju laikotarpiu buvo beveik 21 proc. didesnės, apie 16 proc. augo apsipirkimų skaičius. Tuo metu Estijoje, nors internetu išleista suma augo daugiau nei 8 proc., apsipirkimų skaičius mažėjo kiek daugiau nei 1 proc.
„Apskritai, Lietuva iš Baltijos šalių išsiskiria itin dideliais internetinės prekybos augimo tempais. Palyginus 2019 m. duomenimis prieš pandemiją, Lietuvoje apsipirkimų internetu skaičiai išaugo 3 kartus, o gyventojų išlaidos – 4,7 karto. Latvijoje apsipirkimų bei išleistos bendros sumos augimas, atitinkamai, siekė 2,1 ir 2,7 karto, Estijoje – 1,5 ir 2 kartus“, – pastebi D. Trumpickas.
Pailgėjęs šventinis laikotarpis
Pasak „Swedbank“ atstovo, tarp lapkričio ir gruodžio internetinės prekybos apimčių matomas vis mažesnis skirtumas – apsipirkimas internetu suaktyvėja iškart po Vėlinių, dar didesnį pagreitį įgauna su „Juodojo penktadienio“ ir kitomis išpardavimų akcijomis bei tęsiasi iki pat Kalėdų. 2022 m. gruodis už lapkritį buvo aktyvesnis 3.6 proc. apipirkimų ir beveik 12 proc. apyvartos, o 2023 m. šis skirtumas sumenko iki 2.2 proc. didesnių apsipirkimų ir 7 proc. didesnės apyvartos.
Be to, kaip rodo „Swedbank“ duomenys, nors lapkričio-gruodžio mėnesiais internetinė prekyba tampa kiek aktyvesnė, šis laikotarpis vis mažiau išsiskiria iš bendro visų metų prekybos internetu konteksto. 2023 m. šis, vadinamas šventiniu apsipirkimo laikotarpiu, sudarė 18.2-18.9 proc. metinės apyvartos ir bendrų metinių apsipirkimų skaičiaus, o prieš metus šis santykis dar buvo apie 20 proc.
„Nors šventiniu metu gyventojai yra linkę atlikti daugiau pirkimų internetu, prekyba šiuo laikotarpiu sudaro vis mažesnę metinės apyvartos ir bendro visų metų apsipirkimų skaičiaus dalį. Be to, prieš šventes pirkdami kiek dažniau, savo išlaidų vienam apsipirkimui šįmet gyventojai nedidino. Visus metus vidutinė vieno apsipirkimo internetu suma sudarė apie 55 eurus“, – pastebi D. Trumpickas.