Pastaruoju metu gyventojai sulaukia itin daug sukčių SMS žinučių, kuriose informuojama apie neva turimą skolą Valstybinei mokesčių inspekcijai. Tačiau tai ne vienintelė gudrybė, kurią pastaruoju metu naudoja internetinėje erdvėje siautėjantys sukčiai.
MEGA „Aliexpress“ išpardavimai – stulbinančios nuolaidos iki rugsėjo 4 dienos, peržiūrėkite karščiausius pasiūlymus
Internetinėje erdvėje – tikras sukčių darbymetis. Pastaruoju metu gauname įvairiausių pranešimų apie bandymus apgauti prisidengiant VMI ar kažkurio Lietuvoje veikiančio banko vardu. Tačiau ilgapirščiai siautėja ir socialiniame tinkle „Facebook“, ypatingai pardavimams skirtoje „Marketplace“ platformoje. Informacija apie tai pasidalino Telefonai.eu skaitytojas Tomas (vardas pakeistas, tikrasis – redakcijai žinomas, red. past.).
Skaitytojas informavo, jog įdėjo skelbimą į „Facebook“ esančią prekyvietę, kur norėjo parduoti vaikišką dviratį. Ir nors už parduodamą daiktą Tomas prašė 50 eurų, tačiau viskas vos nesibaigė gerokai liūdniau. Paaiškėjo, kad jam parašė sukčiai, kurie iš jo bandė išvilioti 2 500 eurų. Ir nors tokia schema nėra nauja, tačiau užkibti nėra sudėtinga.
Sukčių veikimo schema, šiuo atveju, yra ganėtinai paprasta – vos tik pardavėjui įkėlus skelbimą į „Facebook“, jie parašo, kad nori įsigyti ir dažniausiai neužduoda daug papildomų klausimų, tiesiog kuo greičiau nori keliauti link savo apgavimo schemos, kuri leidžia gauti pardavėjo kortelės duomenis.
Sukčiai apsimeta skelbimų portale parduodamos prekės pirkėjais ir prašo pardavėjo atsiųsti prekę „Omniva“ paštomatu. Tuomet išsiunčia pardavėjui nuorodą į netikrą tinklalapį su forma, kurioje prašoma užpildyti kreditinės kortelės duomenis. Būtent su tokiu apgavystės būdu susidūrė ir Tomas.
„Įdėjau skelbimą į „Facebook Marketplace“. Susisiekė moteris, kuri norėjo pirkti vaikišką dviratį už 50 eurų. Dėl kainos nesiderėjo, paklausė, ar siųsčiau. Atsiuntė man nuorodą, neva sumokėjo siuntimo išlaidas ir sumokėjo 50 eurų už prekę ir toliau man reikėjo suvesti savo vardą pavardę, adresą, KORTELĖS (ne sąskaitos, kas man jau keista buvo, bet galvoju, kad „Omniva“ pradėjo tokią paslaugą teikti) numerį, galiojimą, CVC kodą ir tada iššoko langas, kad aš turiu sumokėti 2 500 eurus į „Bybit“ sąskaitą. Nutraukiau operaciją ir blokavau kortelę“, - pasakoja mūsų skaitytojas.
Apie tokius sukčiavimo metodus dar praėjusiais metais buvo informavusi ir pati „Omniva“, tačiau sukčiai ir toliau naudojasi analogiška schema ir ieško patiklesnių asmenų. Vertėtų pastebėti tai, kad „Omniva“, kaip ir daugelis kitų siuntų pristatymo bendrovių, neteikia tarpusavio atsiskaitymo paslaugų, neprašo suvesti kortelės ar asmeninių duomenų.
Atkreipiame jūsų dėmesį ir į tai, kad „Omniva“ turi du oficialius tinklapius: www.omniva.lt ir savitarnos portalą www.mano.omniva.lt/. Atsidarius tinklalapį visuomet pažiūrėkite į svetainės pavadinimą paieškos eilutėje. Jei paieškos eilutėje matote ne www.omniva.lt ar www.mano.omniva.lt/ interneto adresus, o tik dalį jų, ar kitokią, panašią žodžių kombinaciją – tinklalapis netikras, o su jumis susisiekęs asmuo – apgavikas.
Jei kas nors prašo pateikti asmeninę informaciją, vadinasi, tai – sukčiai: niekada neteikite savo asmeninės informacijos žmogui, kurio niekada nesate sutikę, nesvarbu, ar tai būtų telefono numeris, adresas, banko informacija ir pan.
Net ir kažką parduodant ar perkant yra daug įvairios informacijos, kuri nėra reikalinga kitiems asmenims, kad sandoris įvyktų. Nemokėkite pinigų iš anksto: jei kas nors internete prašo sumokėti pinigus iš anksto už tai, kad galėtumėte saugoti prekę, tai – sukčiai.