Projektas „Kuiper“ yra „Amazon“ atsakas į „SpaceX“ palydovinio interneto paslaugą „Starlink“, o pirmieji kosminių aparatų prototipai turėtų būti paleisti spalio 6 d., skelbia „New Scientist“.
MEGA „Aliexpress“ išpardavimai – stulbinančios nuolaidos iki rugsėjo 4 dienos, peržiūrėkite karščiausius pasiūlymus
Pora palydovų, pavadintų „KuiperSat-1“ ir „KuiperSat-2“, turėtų būti paleista „United Launch Alliance“ (ULA) raketa „Atlas V“ iš Kanaveralo kyšulio Floridoje spalio 6 d. 21.00 val. Lietuvos laiku. Prietaisai bus iškelti į 500 km aukštį, kad būtų išbandyti pagrindiniai „Kuiper mega“ palydovų spiečiaus, kurį planuojama, kad sudarys 3200 palydovų, komponentai.
„Labai svarbu išbandyti kelis palydovus prieš paleidžiant likusius, – sako Jungtinės Karalystės palydovinio ryšio konsultantas Timas Farraras. – Tai didelis žingsnis į priekį, kurio ilgai laukėme.“
Projekto „Kuiper“ palydovai skirti prisijungti prie nutolusių terminalų Žemėje ir suteikti interneto prieigą atokiose vietovėse esantiems žmonėms.
Tokį internetą kosmose pastaraisiais metais siekė sukurti jau kelios bendrovės: JAV „SpaceX“ ir Jungtinės Karalystės „OneWeb“. Pirmoji iš jų jau paleido apie 5 tūkst. palydovų ir gali pasigirti maždaug 2 mln. vartotojų, tuo metu „OneWeb“ orbitoje turi beveik 650 palydovų. Pasak T. Farrar, „Amazon“ bando pasivyti kitus.
„Tai bus labai sudėtinga, nes nuo „SpaceX“ jie atsilieka mažiausiai ketveriais ar penkeriais metais“, – sako jis.
„Amazon“ teigia, kad vėliau šiais metais pradės gaminti visus likusius savo „Kuiper“ palydovus, o jie paleisti 2024 metų pirmoje pusėje. Tad ankstyvoji „Kuiper“ paslauga bus pradėta teikti 2024 m. antroje pusėje. Įmonė planuoja pasiūlyti iki 1 gigabito per sekundę spartos internetą.
Šio paleidimo metu abiejuose palydovų prototipuose bus išbandomi įvairūs prietaisai: įrenginiai, kuriais bus susisiekta su naudotojais Žemėje bei įrankis, kuriuo bus mėginama sumažinti palydovo ryškumą naktiniame danguje, kad būsimasis „Kuiper mega“ spiečius netrukdytų astronomams.
Saugaus pasaulio fondo (angl. Secure World Foundation) patarėjas kosmoso teisės klausimais Krisas Džonsonas sako, kad klausimai, susiję su palydovų spiečiaus poveikiu astronomijai ir tokio didelio skaičiaus prietaisų valdymu orbitoje, vis dar atviri. Taip pat jis pridūrė, kad reikia ieškoti konkrečių sprendimų, siekiant išvengti palydovų tarpusavio ir su kitais prietaisais ar žmonėmis susidūrimo kosmose.