Seimas pritarė siūlymui, kad asmenys, perkantys išankstinio mokėjimo mobiliojo ryšio paslaugų korteles, privalo pateikti savo asmens duomenis.
MEGA „Aliexpress“ išpardavimai – stulbinančios nuolaidos iki rugsėjo 4 dienos, peržiūrėkite karščiausius pasiūlymus
Seime jau kuris laikas buvo diskutuojama dėl galimybės registruotis asmenis, kurie perka išankstinio mokėjimo mobiliojo ryšio paslaugų korteles, o dabar tokiems pakeitimams buvo pritarta. Elektroninių ryšių įstatymo pataisoms pritarė 104, prieš balsavo vienas, susilaikė 23 Seimo nariai.
„Jau dabar įstatymas numato operatoriams pareigas saugoti ir, esant reikalui, atskleisti teisėsaugos institucijoms duomenis tų abonentų, kurie sudaro ilgalaikes sutartis, ir tokių yra absoliuti dauguma. Tačiau yra tam tikra pilkoji zona, kai galima įsigyti išankstinio mokėjimo SIM korteles, naudotis ryšio priemonėmis ir būti nežinomam. Statistika rodo, kad absoliuti dauguma nusikalstamų veikų yra padaroma, kuomet naudojamas telefonas su šiomis SIM kortelėmis.
Tokios kortelės sėkmingai cirkuliuoja įkalinimo įstaigose, sudarydamos galimybes skambinti, ypač senyvo amžiaus žmonėms, kurie patikliai atskleidžia savo bankų prisijungimo duomenis ir netenka įspūdingų sumų; jas naudoja kontrabandininkai, pranešėjai apie neva padėtus sprogmenis ir pan. Jos neretai yra panaudojamos vieną kartą ir, padarius nusikalstamą veiką, yra išmetamos kartu su pigiais telefonais. Manau, šiomis pataisomis prisidėtume prie tokių nusikalstamų veikų užkardymo“, – Seimo kanceliarijos Spaudos biurui sakė Seimo narys Mindaugas Skritulskas.
Lietuvoje šiuo metu yra siūlomos trys didžiausių mobiliojo ryšio operatorių išankstinio mokėjimo SIM kortelės – tai „Labas“, „Ežys“ ir „Pildyk“. Ryšių reguliavimo tarnybos (RRT) duomenimis, Lietuvoje šiuo metu yra daugiau nei 1,2 mln. tokių SIM kortelių, kas sudaro kone 26 proc. visų aktyvių kortelių.
Įstatyme reglamentuota, kad asmuo, sudarantis viešųjų mobiliojo ryšio paslaugų teikimo sutartį, pagal kurią už viešąsias mobiliojo ryšio paslaugas yra apmokama iš anksto, privalo šių paslaugų teikėjui pateikti duomenis, reikalingus jo, kaip abonento, asmens tapatybei identifikuoti.
Viešųjų mobiliojo ryšio paslaugų teikėjas neturi teisės teikti viešųjų mobiliojo ryšio paslaugų, jei nėra identifikuota asmens tapatybė. Ši nuostata (ir visas įstatymas) įsigalios 2025 m. sausio 1 d. ir bus taikoma tik po šio įstatymo įsigaliojimo sudaromoms viešųjų mobiliojo ryšio paslaugų teikimo sutartims, pagal kurias už viešąsias mobiliojo ryšio paslaugas yra apmokama iš anksto.
Įstatyme taip pat įtvirtinta, kad nuo 2024 m. sausio 1 d., siekiant užtikrinti viešųjų elektroninių ryšių paslaugų gavėjų teisių ir teisėtų interesų apsaugą ir užkardyti nusikalstamas veikas, daromas naudojant apsimestines trumpąsias žinutes (SMS) (toliau – trumposios žinutės), viešųjų elektroninių ryšių tinklų ir (arba) viešųjų elektroninių ryšių paslaugų teikėjai privalo įgyvendinti tinkamas technines ir (ar) organizacines priemones tokioms trumposioms žinutėms atpažinti, žymėti ir (ar) stabdyti.
Apsimestinių trumpųjų žinučių kriterijų identifikavimo tvarką nustatys Ryšių reguliavimo tarnyba.